|
![](/img/spacer.gif) |
2007. október 11., csütörtök 16:10 |
![](/img/spacer.gif) Hazugság nem lehet a jogalkotás alapja (2. rész) |
|
Budapest, 2007. október 11., csütörtök (OS) - |
Könnyen bizonyítható ugyanis, hogy érdemi társadalmi vita egyáltalán
nem volt, ez pedig a szintén kötelező hatástanulmányok és más
feltételek elmaradása mellett önmagában is a jogalkotásról szól
törvény durva megsértését jelenti.
Szeptember 25.-én éppen a Nemzeti Egészségügyi Tanács (NET)
állapította meg, hogy szükség van szerkezetátalakításra az
egészségügyben, az eddigi átalakítások azonban az előzetes
vélemények figyelembevétele nélkül, a szakmai és társadalmi
szervezetekkel való egyeztetések nélkül történtek. Papp Zoltán
professzor, a Tanács elnöke sajtótájékoztatón mondta el, hogy
mindezt a szakmai- és betegszervezetekkel kezdeményezett
véleménygyűjtés összesítése után állapították meg. A NET pedig nem más, mint a Kormány egészségügyi szervezéssel és
irányítással kapcsolatos feladatainak ellátását segíteni hivatott
kezdeményező, javaslattevő, véleményező és tanácsadó szerve,
amelynek feladata a kormányzati egészségpolitikai döntések
végrehajtásának elemzése és értékelése is. Sajátos, hogy még a kormányzati tanácsadó szerv véleménye sem jutott
megfelelően nyilvánosságra, és nemhogy a beérkezett vélemények,
hanem még az összegző elemzés sem érhető el a minisztérium honlapján.
Érdemes lenne részletesen elemezni, melyik diktatúratípus a
veszélyesebb: a fegyveres erőszakon alapuló, de jól felismerhető, és
ezért az emberek védekezését is kiváltó náci, fasiszta, vagy
bolsevik típusú, nyers önkényuralom, vagy a magát ügyesen álcázó, és
ezzel még a védekezési ösztönt is sokáig elnyomni képes, a többpárti
képviseleti demokrácia megnyugtató hatású jelmezét magára öltő
diktatúra.
Az egyértelműség céljából pontosítom. Arra a mai magyar önkényuralmi
állapotra gondolok, amelyben, az egyik legkisebb, de kellően
gátlástalan és agresszív párt, kiváló zsarolási helyzetével
visszaélve, meghatározó tényezőjévé válhat a csak formálisan
törvényes hatalomnak, és semmibe véve az állampolgárok többségi
érdekeit, a leghatékonyabb támadási felületeken (az egészségügy, az
oktatás és a művelődés tönkretételével) éri el a nép tartós
kiszolgáltatottságát, azaz a rabszolgákéhoz vagy az indiai
páriákéhoz hasonlítható alávetettségét. Megvizsgálandó, hogy milyen
eszközökkel él, és mekkora nemzetbiztonsági kockázatot okoz egy
olyan csoportosulás, amely jelenlegi 2-3 százalékos támogatásával is
meg tudja megvalósítani a népszuverenitás magasztos elvét
alaptevékenységként lábbal tipró, jól kiszámított, hatékonyságában
is csak a maffiához hasonlítható hatalombitorlást.
Ne áltassuk magunkat, amíg ez a helyzet így fennáll, addig semmi
esélyünk megállítani azt a köznyelvi értelemben egyértelműen népirtó
folyamatot, amelyet csak a demokráciát jelmezként használó
hazugságalapú diktatúra miatt nem lehet jogilag is népirtónak
minősítetni.
Budapest, 2007. október 11.
Pós Péter az Asztmás és Allergiás Betegek Országos Szövetsége (ABOSZ) elnöke a Nemzeti Egészségügyi Kerekasztal (NEK) állandó résztvevője a Nemzeti Egészségügyi Tanács (NET) tagja
Kiadó: Asztmás és Allergiás Betegek Országos Szövetsége
-------------------------------------------------------------------
Kérjük előfizetőinket, hogy az Országos Sajtószolgálat anyagait
minden esetben OS jelzéssel használják fel.
Az MTI szó szerint, minden változtatás nélkül továbbítja az
OS-be beadott közleményeket, a szövegekért minden esetben a
közleményben jelzett közlő a felelős.
(c) Copyright MTI Zrt.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](/img/spacer.gif) |
Tájékoztatjuk Kedves Olvasóinkat, hogy a Nemzeti Közleménytár valamennyi közleményét a megújult mti.hu oldalon találják. 2024. december 31-ig – a megújult felület mellett – még erről az oldalról is elérhetőek az OS közlemények. Az Országos Sajtószolgálatról Az Országos Sajtószolgálat (OS) politikai, társadalmi, kulturális és különböző civil szervezetek, valamint közéleti szereplők közleményeit, állásfoglalásait közli. Az OS anyagai nem képezik az MTI-kiadás részét, a szó szerint továbbított szövegekért minden esetben a közlő a felelős.
|
|